Vestaustralien 1931
I 100 år har urbefolkningen gjort modstand mod hvide bosættere.
Nu kontrollerer en særlig lov deres liv ned til mindste detalje.
Mr. Neville er deres protektor og værge for enhver aboriginer -
- i staten Vestaustralien.
Han har magt til at fjerne ethvert halvblodsbarn fra dets familie.
Det her er en sand historie. Historien om min kusine Gracie -
- og mig, da vi var små.
Vores folk Jigalong-stammen var et ørkenfolk dengang -
- som færdedes frit overalt.
Min mor fortalte mig, hvordan de hvide kom hertil.
De oprettede en handelsstation her i Jigalong -
- og kom med tøj og andre ting som mel, tobak og the.
Vi fik en ration hver dag.
Vi kom og slog lejr i nærheden.
De byggede et stort hegn.
Min far var hvid og arbejdede på hegnet. De kaldte mig halvblods.
Kan du se den fugl? Det er spirit-fuglen.
Den vil altid passe på dig.
Pas på, hvor I løber.
I børn udvisker sporene.
Den er her et sted.
Her er de.
De løb denne vej.
Se sporene.
Den er i træet.
Pas på dens kløer.
Vi er gode jægere i vores familie.
Du bliver hurtigt voksen.
Det er dem.
Den store er Molly. Den lille er hendes søster Daisy.
Den mellemste er deres kusine Gracie.
- Og fædrene? - Forsvundet.
Jeg fanger dem.
Kom med den.
En dejlig fed en.
Molly, få børnene væk.
Politimænd. De leder efter halvblodsbørn.
Perth, Vestaustralien
Næste bunke. Ikke noget usædvanligt.
Der er to ansøgninger om paragraf 63-undtagelser.
Her er politirapporterne.
William Harris ansøger om lov til at gifte sig. Hun er også halvblods.
Mary Wilson beder om lov til at besøge sit barn ved Moore River.
Hun er meget oprørt.
Gladys Philips beder om tilladelse til at købe nye sko.
Hun fik et par for et år siden.
Ang. betjent Riggs rapport om de tre halvblods piger -
- ved Jigalong-depotet, Molly, Gracie og Daisy.
Den yngste er interessant. Hun skal giftes med en fuldblods.
Jeg giver bemyndigelse til, at de fjernes og flyttes til Moore River.
Ms. Thomas, vil De undersøge, om taksten for polititransport -
- stadig er 8 pence pr. mile?
Ja, mr. Neville.
Det område tilhører kvinderne. Går du derhen, kommer du i knibe.
Det ved jeg.
- Hvor er dit land? - Mit land? Sydpå langt herfra.
Vores far arbejder der på kaninhegnet.
Hvor langt går kaninhegnet?
Det kaninsikre hegn...?
Det går helt ud til havet i den retning og til toppen af Australien.
Det længste hegn i verden. Det går ud til havet i den retning.
Det er 2400 km. langt. Så der er kaniner på den side -
- og landbrugsjord på den anden side.
Molly er ved at blive stor. Mr. Neville har skrevet til mig ang. pigerne.
Sig til hr. Devil, at Molly ikke skal nogen steder. Hun skal giftes.
Hvis han vil have et halvblodsbarn, må han selv lave et.
Frankie... Kom nu. Det er din tur.
Kom og få din ration. Skynd dig lidt.
Løb!
Jeg skal hente de tre piger. Du kan ikke opfostre dem her.
- Det er mine børn. - Sådan er loven.
Bliv siddende, eller din mor ryger i fængel.
Han er deres lovlige værge.
Lad os være.
- Giv mig mine børn tilbage! - Bliv siddende.
- Jeg har papirerne. - Du må ikke tage dem.
Du kan ikke gøre noget.
I rører jer ikke.
Du kan ikke gøre noget.
Som I ved, kommer enhver aboriginer i denne stat under min kontrol.
Bemærk halvblodsbarnet... Antallet af dem er stigende.
Hvad skal der blive af dem?
Skal vi tillade, at der skabes en uønsket tredje race?
Skal farvede opfordres til at søge tilbage til de sorte?
Eller skal de tildeles hvid status og optages i den hvide befolkning?
Hvide mænd spørger ofte:
Hvis jeg gifter mig med en farvet, bliver mine børn så sorte?
Som protektor er det min pligt at godkende eller afvise de ægteskaber.
Her er svaret.
Tre generatiøner. En halvblods bedstemor -
- kvadron-datter og oktoron-sønnesøn.
I tredje generation eller tredje krydsningsled -
- ses ingen spor af det indfødte ophav.
Den stadige infiltration af hvidt blod fjerner til sidst den sorte farve.
Aborigineren er simpelthen avlet bort.
Nu kommer vi til...
Nu kommer vi til den indfødte bosættelse ved Moore River.
I kender til vores arbejde. Oplæring af tjenestefolk og landarbejdere.
Jeg takker jer for jeres fortsatte støtte.
Flere hundrede halvblodsbørn er blevet samlet og bragt hertil -
- for at kunne nyde de fordele, vores kultur kan byde på.
Hvis vi skal tilpasse disse børn til fremtiden -
- kan de ikke overlades til sig selv.
Trods deres modvilje skal de indfødte hjælpes.
Moore River-bosættelsen 1900 km. syd for Jigalong
- Halløjsa. - Et spøgelse.
I små stakler. Efter den lange tur må I være udmattede.
Kom. I skal hen til sovesalen.
Køm nu. Der sker ikke noget.
Kom nu. Hop bare ned.
Kom så.
Følg med mig. Kom nu. Følg med mig.
Denne vej.
Kom nu.
Der er senge der. Spanden står i hjørnet. Kom nu.
Sov I bare videre, I andre. Ikke snakke nu.
Stå op... jer alle sammen. Red jeres senge.
Køm nu.
Karen og Cheryl, hold op med at løbe rundt.
Læg tæpperne sammen.
Hvad hedder I? Hvor er I fra?
I vænner jer til det.
Tag den spand og bær den ud nu.
Hvad står du og drømmer om? Fart på.
Af sted.
I skal ud til morgenmad nu. Kom nu. Jer alle sammen.
Kom nu... Kommer I?
Tak, børn. Nu skal vi bede.
Bøj jeres hoveder. Luk øjnene.
Vi takker for den mad, vi nyder.
Vi takker for verden, som os den byder.
Vi takker for fuglenes sang. Vi takker Herren for alt.
Og I må ikke snakke.
Ikke noget wangka her. Tal engelsk.
Spis!
Spis eller jeg holder din næse og tvinger det i dig.
Sid stille... du skal skrubbes.
Lad mig se.
Føles det ikke bedre? "Jo, ms. Jessup."
"Tak, ms. Jessup". Det var straks bedre.
Her... tag det her. Tag dem på.
Kom nu. Klæd dig på.
Det er jeres nye hjem. Vi bruger ikke det sprog her.
Du skal tale engelsk.
- Hvad laver de? - Synger mr. Devils yndlingssang.
- Hvem er han? - Ham der sidder yderst.
Glimrende.
Følgende børn bedes træde frem: Tommy Grant.
Denne vej, Tømmy.
Ret dig op.
- Hvad laver de nu? - Finder de mest lyse.
- Hvorfor? - De skal hen til Sister Kate.
De er klogere end os og kan komme i en rigtig skole.
Tak... nej.
- Molly Craig. - Det er dig.
- Molly Craig. - Op med dig.
Nu eller de pisker dig.
- Molly, kom nu. - Rejs dig op.
Ellers ryger du i skuret.
- Kun Molly, tak. - Du bliver her.
Køm nu.
Du skal ikke være bange.
- Kom nu. - Jeg gør dig ikke noget.
Lidt længere... sådan.
Du er Molly, ikke? Jeg ved, det føles underligt -
- men efter et par dage vil du føle dig hjemme.
Vi er her for at hjælpe og opmuntre dig i denne nye verden.
Pligt, tjeneste og ansvar. Det er vores nøgleord.
- Stå stille. - Bare rolig.
Nej.
Fej det herhen... mod døren.
Denne vej. Fej det hen mod mig.
Sportøs. Din far kommer tilbage med Olive. Han har fanget hende.
Tak, Moodoo.
Troede du, at du slap godt fra det? Hold op med at græde.
Se, hvad ms. Doyle har her. Kig på mig. Kan du se saksen?
- Stak hun af for at komme hjem? - Hun ville hen til sin kæreste.
- Hun brød ud her. - Hun ville hen til sin kæreste.
Spormanden fandt hende.
Mr. Neal siger, at din prøvetid er ovre -
- og at du gerne vil tilbage til Kimberley-bjergene. Stemmer det?
Din datter er her, ikke?
Hun kan ikke tage med. Hun skal fortsætte sin uddannelse her.
Indtil videre tror jeg, det er bedst, at du bliver her.
Jeg vil gerne tage din sag op om et års tid, men indtil da...
- De børn... hvor er deres mødre? - De har ingen mødre.
Ingen her har nogen mor.
Jeg har en mor.
Kom nu. De stiller op. Lad os gå.
Ondt sted.
Gør mig syg.
De mennesker syge.
Gør mig syg.
Red jeres senge pænt og ordentligt.
Har I gjort det, så gå hen til kirken. Skynd jer lidt.
Kom nu i sving. Molly, bær spanden ud.
I tre går hen i kirken.
Tag jeres ting. Vi går nu.
- Hvorhen? - Hjem til mor.
- Hvordan skal vi komme hjem? - Vi går.
Vi går ingen steder, vel? Vi kan lide at være her.
- Spormanden sætter os i skuret. - Han får ikke fat i os.
Regnen sletter vores spor.
Vi er nødt til at gå nu. Kom.
Kom nu.
Kom nu, Gracie.
- Det er for langt. - Kom nu.
Kom, lad os gå.
Irene Clark... Ellie Moodoo, Molly Craig...
Molly Craig.
Molly Craig...
Gracie Fields... Daisy Kadibil.
- Nina, har du set de nye piger? - Jeg har ikke set dem hele dagen.
Mr. Neal sagde, du skulle komme nu.
Det er to dage siden nu.
Ja, men jeg vil holdes underrettet.
Tak. Farvel.
De tre piger er stukket af.
Det må være den ældste. Jeg tænkte på det, da jeg så hende.
For egenrådig. Ubegribeligt.
Spormanden er i gang... Og det skal ikke i aviserne.
- Ingen regn. Han finder os. - Han finder os ikke.
Kom.
Giv mig din taske. Giv mig den nu.
Giv mig den.
Ud i vandet. Vi skal sløre vores spor.
Jeg kan se en stor emu.
Jeg kan se en stor kænguru. En rød en.
Jeg kan ikke se noget. Der er ingen mad her.
Vi kender ikke det her sted.
Hvordan skal vi få mad?
Køm. Gem jer.
Spørg dem. Bed dem om noget at spise.
- I er fra stedet ved Moore River. - Vi er på vej hjem.
- Hvor hører I til? - Jigalong.
Der er langt.
Ved I, hvad I gør?
Ham spormanden fra Moore River er ret dygtig.
Han finder alle, der stikker af. I skal være gode for at narre ham.
Han fører jer tilbage til det sted. Værsgo.
Tag jer i agt for ham.
Tror du, at du er så klog?
- Hvor er vi? - Vi er faret vild.
Jigalong er den vej. Nordpå.
Spormanden fulgte dem til denne flodbred, men mistede så sporet.
- Ingen har set dem i en uge. - Tre små halvblods.
- Hvem skal betale for det? - Vi har ikke ret mange penge.
Kan det indgå i Deres folks normale pligter?
Vi kan klare meddelelser og underrette politistationer.
Men skal mine folk afvige fra normal tjeneste, må De betale.
Hvis Deres folk er ude på opgave, er der ingen ekstra udgifter.
Det er Deres folks opgave som lokale protektorer.
Mine folk gør skam deres arbejde.
En uge siden, siger De...?
Maude, dine piger er væk.
- Hvad? - De stak af fra Moore River.
Alle leder efter dem.
Og hvad er du så i gang med? Skal du stjæle mine æg?
Kom herud, hvor jeg kan se dig.
Rejs dig op. Ud med dig.
Og læg det brød. Det er snavset.
Vil du have noget at spise, så bed om det.
Kom nu. Jeg bider dig ikke.
Er du alene?
Er du sammen med nogen?
Hvor skal I piger så hen?
Har I helt tabt mælet?
Af sted med jer.
Og pas på mændene. De jager kaniner langs hegnet.
- Det kaninsikre hegn? - Ja.
- Hvor er det hegn? - Østpå.
- Hvilken vej nu? - Den vej. Hegnet.
- Finder vi det, er vi hjemme. - Hjemme hos vores mor.
Aboriginernes chefprotektor mr. A. O. Neville...
Devil !
... er bekymret for 3 indfødte piger, i alderen 8 til 14 år -
- som for en måned siden stak af fra Moore River-bosættelsen.
Han vil være taknemmelig for, at enhver som har set dem -
- giver ham besked med det samme.
"Vi har ledt efter dem overalt i en måned", tilføjede mr. Neville.
"Det eneste spor vi fandt var en død kanin."
Der er hegnet. Hun fandt det.
- De er sidst set for 4 dage siden... - Det er manden fra avisen.
Jeg vil ikke tale med ham. Lad mig se.
Dalmillinu, ja... Bunnawarra... Yalgoo...
Yalgoo... Dalmillinu, Bunnawarra, Yalgoo...
De er ved hegnet. De følger det kaninsikre hegn.
Fordi de bruger stenalderredskaber har de ikke stenalderhjerner.
Det gør opgaven lettere. Der er en forgrening her nord for Yalgoo.
Postér en mand ved hegnet nord for krydset.
Han kan gå dem i møde.
Jeg får Moodoo til at komme op sydfra bag dem.
Så har vi dem.
- Hvor er Daisy? - Vent her.
Mine ben. De gør ondt. Jeg kan ikke gå.
Jeg bærer dig kun én gang. Kom nu.
Jeg bærer dig ikke hele vejen.
Lejr, Molly.
Selskab.
Hvor er I på vej hen?
Skal I til Mullewa? Har I familie der?
- Hvor ligger Mullewa? - Vestpå.
- I går langs det andet hegn. - Er der to kaninsikre hegn?
- Ja, der er tre af dem. - Vi går langs det forkerte.
- Hvor er nordhegnet? - Tilbage den vej I kom fra.
I kan krydse over. Se her. Her er hegn nr. 1.
Her er nr. 2. I er her, men vil gerne være her.
Hvis I skærer over her, sparer I jer selv for 150 km.
Det er ikke så hårdt.
Jeg kører tilbage. Jeg har ikke benzin nok.
Og vi er sultne.
I er dem fra Moore River.
Har I gået hele vejen? 1300 kilometer.
Jeg var der. Jeg turde ikke stikke af.
Alle blev fanget og sat ind i skuret.
I er nået længst af alle. Hvor skal I hen?
Hjem.
Bliv her. Jeg kommer tilbage efter jer.
I kan sove hos mig i nat. I skal nok få mad.
Jeg henter bare vasketøjet, ms. Evans.
- Hvad er det? - Der kommer nogen.
Op i sengen. Ned under tæppet.
Gå din vej.
Kom nu. Op!
Du må ikke gå, Molly. Lad nu være.
Han kommer tilbage, hvis I går.
I må ikke gå. Han siger ikke noget.
Goddag, Evans.
Vågn op. Vi må af sted.
Lad os kigge.
Løb den vej.
De løb rundt derhenne for en time siden.
- Vi finder sporet i morgen. - Jeg laver en kop the.
Det er spormanden.
Ja, det er ham.
Hop op.
De forstår nok ikke, hvad jeg prøver at gøre for de mennesker -
- men mine planer skal ikke gå i vasken.
Halvblodsproblemet løser ikke bare sig selv.
Det vil plage os i mange år frem.
De børn er det problem. Forklar præcis, hvad der skete.
De smuttede fra os. Larsen og Moodoo var der, men de stak af.
- De gør grin med os. - Omkostningen er mere end stolthed.
Min afdelings ry står på spil.
Mine folk har andet at gøre end at jage Deres forpligtelser i hele landet.
De ryger ind i barsk terræn. Når de er forbi Meekatharra -
- vil jeg ikke sætte mine folks liv på spil.
Vi må finde dem, før de når ind i ørkenen.
Få Deres folk ud sammen med Moodoo. Ved hegnet heroppe.
Så langt op, at de ikke kan smutte fra os.
Der skal de blive. De kan slå lejr og vente.
- Kostbart. - Det må vi leve med.
Deres liv står måske på spil.
Jeg har hørt, at en af mødrene er i Wiluna.
Børnene er på vej dertil. Lad rygtet sive.
Lad os se, hvad det gør.
Du får ikke mig derud.
Hun er ret kvik den pige.
Hun vil gerne hjem.
Godt, I stødte ind i mig. Mange er bekymrede for jer.
Politiet leder efter jer. Det står i alle aviserne.
Hvem af jer er Gracie?
Dig? Jeg hører, din mor er i Wiluna. Du kan tage et tog fra Meeka.
Kom... lad os gå.
- Er hun i Wiluna? - Ja.
Køm nu, Gracie. Du skal ikke høre på ham.
Han lyver.
Måske er hun der. Måske taler han sandt.
Molly.
Lad os tage til Meeka og tage toget til Wiluna.
Ser de os, fanger de os. Vi kan ikke stoppe nu.
Vi må fortsætte. Vi er der næsten.
Men Molly... mor er der. Hun er i Wiluna.
Jeg vil hjem til mor.
Kom.
Kom nu, Daisy.
Kom, Daisy.
- Du skal bære mig, Molly. - Hop op.
Hun kommer ikke.
- Højere. - Har du dem?
Tre. En til mig og en til dig og en til os begge to.
Kom nu, Daisy. Vi må tilbage efter Gracie.
Kom.
- Jeg har hende. - Jeg vil tage toget hjem til mor.
- Hendes mor er her. - Gracie.
Tag hende!
Tak, Jackie. Der ligger en skilling til dig på stationen.
Snart er du hjemme, hvor du hører til.
Hun er væk, Molly. Hun kommer ikke tilbage.
En nål i en høstak.
Pak jeres grej. Vi skal væk herfra.
De betaler os kun for tre uger.
Til overbetjent Riggs på Nullagine politistation.
De to forsvundne halvblodspiger Molly og Daisy -
- er på vej hjem til Jigalong vi det kaninsikre hegn.
Vores forsøg på at pågribe dem har været forgæves.
Jeg forventer, at de ankommer til Jigalong om en måneds tid.
I Deres egenskab af lokal protektor bedes De tage til Jigalong -
- og afvente deres ankomst og effektuere deres tilfangetagen.
Ikke noget hegn.
Jeg vil hjem til mor.
Hegnet kommer tilbage.
Hjem.
Den kommer igennem nu.
Riggs nået frem til Jigalong.
Afventer instrukser.
Ja, der kommer et svar. Vent venligst.
Pigerne bliver sendt sydpå via Meekatharra. De skal ledsages.
Afventer besked.
- Hvad går det der ud på? - Noget kvindehalløj.
Det har stået på hele dagen.
Molly, den spormand finder os ikke nu, vel?
Nej, det gør han ikke.
Jeg vil ikke blive her.
De er ude på noget.
Jeg kigger lige.
Jeg mistede et.
Til overbetjent Riggs, Nullagine politistation.
For tiden mangler vi midlerne til at fortsætte jagten -
- på de forsvundne halvblodspiger Molly og Daisy.
Jeg vil gerne holdes informeret om deres færden -
- så de på et eller andet tidspunkt kan indfanges.
Vi står over for en endeløs kamp med disse folk -
- især de indfødte i bush'en, som skal beskyttes mod sig selv.
Hvis de blot ville forstå, hvad vi prøver at gøre for dem.
Ærbødigst etc... tak.
Vi gik i 9 uger hele vejen hjem.
Så gik vi ligeud og gemte os i ørkenen.
Vi blev gift. Jeg fik to døtre.
Så førte de mig og mine børn tilbage til det sted, Moore River.
Og jeg gik hele vejen tilbage til Jigalong igen...
... mens jeg bar Annabella, den lille.
Mr. Neville fjernede hende, da hun var tre. Jeg har ikke set hende siden.
Gracie er død nu.
Hun klarede ikke turen tilbage til Jigalong.
Daisy og jeg, vi er her og lever i vores land Jigalong.
Vi vender aldrig tilbage til det sted.
Mr. Neville var chefprotektor for aboriginerne -
- i Vestaustralien i 25 år. Han trak sig tilbage i 1940.
Aboriginer-børn blev tvangsfjernet fra deres familier -
- i hele Australien op til 1970.
I dag lider mange af dem pga. tab af identitet, familieliv og kultur.
Vi kalder dem de stjålne generatiøner.
Baseret på bogen "Molly's Daughter" af Doris Pilkington Garimara.